Ukrajina već duže vrijeme ima problema s popunjavanjem postrojbi. Dragovoljaca je sve manje, a brojni građani pokušavaju se izvući od služenja vojnog roka te se skrivaju od posbenih postrojbi koje tragaju za njima. No jedan dio populacije sve više se dragovoljno javlja za odlazak u rat.
Od početka mobilizacije zatvorenika u Ukrajini sredinom svibnja svaki deveti od oko 27.000 zatvorenika u kaznenim ustanovama je "prijevremeno pušten na slobodu kako bi se neposredno uključio u obranu zemlje", stoji u službenom priopćenju.
Pod prismotrom Nacionalne garde oni prvo idu u odjel za novačenje gdje potpisuju ugovor o služenju u oružanim snagama, a onda nastavljaju na poligon gdje bi trebali postati vojnici.
Mnogi od njih su se još od početka napada Rusije na njihovu domovinu željeli priključiti obrani. Pisali su upravama zatvora, nadležnim organima, zastupnicima i aktivistima za ljudska prava. No služba pod oružjem je „pravo i dužnost“ građana, a osuđenima za kaznena djela su uskraćena i ta građanska prava. Ipak, u prvih nekoliko mjeseci nakon početka rata par stotina muškaraca je iz zatvora prebačeno u vojarne jer u njihovim slučajevima još nisu bile donesene pravomoćne sudske presude, objavio je Deutsche Welle.
Serhij Jonušas, predsjednik parlamentarnog Odbora za kazneni progon, kaže kako je postojao etički problem zbog uključivanja kriminalaca u ukrajinsku vojsku. No koncem svibnja 2024. je na zbornom mjestu zatvora u kijevskoj regiji mogao objaviti promjenu zakona prema kojem će i u Ukrajini biti kažnjenicima biti omogućeno služenje u vojsci.
"U samo dva tjedna smo dobili 4564 dragovoljnih prijava zatvorenika iz čitave zemlje. To je više nego što smo očekivali", kaže doministrica pravosuđa Olena Vizoska.
Provjera prijava traje nekih tjedan dana. Zatvorski liječnici odmah izuzimaju zatvorenike s ozljedama, kao i oboljele od AIDS-a ili tuberkuloze. No odluka ovisi i o tome zašto ne netko završio u zatvoru.
Osuđeni za zločine protiv nacionalne sigurnosti, terorizam, ubojstvo s predumišljajem dvije ili više osoba, napada na policijske ili vojne službenike, krivci za prometne nesreće sa smrtnim ishodom pod utjecajem alkohola, osuđeni za seksualno nasilje ili posebno teške slučajeve korupcije ne mogu u vojsku. One koji iz svih tih razloga nisu proglašeni nepodobnima posjećuju kadrovski časnici ukrajinskih brigada.
Oni su novinarima DW-a izričito naglasili razlike između njihovih posjeta i novačenja u ruskim zatvorima. U Rusiji se zatvorenike potiče na rat, obećava im se sloboda nakon godinu dana, a tamo je važan argument i dobra plaća – i nadoknada njihovim obiteljima ako izgube život. Ukrajinski časnici najprije traže dragovoljce koji su donijeli svjesnu odluku da žele braniti domovinu.
Do sredine lipnja većina od 2800 prijava zatvorenika je riješena pozitivno. Pažnju je izazvao prvi slučaj Oleksandra B., 36-godišnjeg umjetnika iz Harkiva. On je osuđen na tri godine zatvora jer se nije odazvao pozivu na mobilizaciju. Protiv osude je žalbom dospio i do Vrhovnog suda. Nakon mjesec dana u zatvoru u Pervomajsku koji je poznat po strogosti, sam je tražio služenje u vojsci. U tako jasnom slučaju je i postupak bio brz: već 20. svibnja Oleksandar B. je bio pušten iz zatvora, a njegov odvjetnik kaže kako je već na vojnoj obuci.
Emocionalno i psihičko stanje, spremnost na sudjelovanje u borbi i motivacija budućeg vojnika su važniji nego teret zločina iz prošlosti, misli bojniko Dmitro Kuharčuk. "Ljudi koje susrećemo u zatvoru žele jednog dana reći i svojoj djeci kako nisu sjedili u zatvoru tijekom rata, nego da su branili zemlju."
Neće biti kaznenih bataljona
U jednoj od brigada se sljedećih mjeseci planira formiranje samostalne postrojbe od 600 do 900 bivših zatvorenika, možda čak i sa zapovjednikom iz njihovih redova. "Nedostaje puno ljudi, a moramo još čekati dok dođu tek unovačeni vojnici. Na taj način možemo popunjavati praznine“, kaže nam zamjenik zapovjednika te brigade koji nam se predstavio kao Vladislav. On je bivši državni odvjetnik, a te vojnike iz zatvora ne vidi tek kao kriminalce koji se žele izvući od služenja kazne. "Radimo s ljudima koji su motivirani da izvrše svoju dužnost", kaže Vladislav.
![| Author: LIESA JOHANNSSEN/REUTERS](/media/img/08/ab/f9f92ec4705926ae5fa5.jpeg)
No brigadir Kuharčuk ne misli da je dobro bivše zatvorenike okupiti u samostalnu jedinicu: "Nećemo stvarati kaznene bataljune, to je neprihvatljivo. Imamo dobra iskustva s miješanjem tako unovačenih među druge dragovoljce", kaže naš sugovornik.
U tome ga podržava i Oleh Zvilja, čelnik udruge za ljudska prava "Zaštita zatvorenika u Ukrajini". Zvilja se se već dvije godine zalaže da i zatvorenici mogu ići u vojsku. No on smatra da bi trebali biti raspoređeni u različite postrojbe. "Zatvorenici u jednom zatvoru su kao pauci u staklenici. Oni će prenijeti svoje sukobe, svoju subkulturu i svoja neprijateljstva i u te vojne jedinice.“
Zvilja upozorava kako se ne smije zanemariti postojeća kriminalna subkultura u zatvorima. Postoji neka vrsta zatvoreničke samouprave čija nepisana pravila, nastala još prije stotinu godina, u normalnim okolnostima ne dozvoljavaju služenje vojske takozvanim "časnim zatvorenicima“. I samo "profesionalni kriminalci", odnosno istaknuti predstavnici organiziranog kriminala, imaju "pravo" tumačiti i mijenjati ta pravila.
Pravila "poštenih kriminalaca"
Jedan od njih, Serhij Lisenko poznat kao Lera Sumskoj, koji već duže živi u inozemstvu, već je na početku ruske invazije u veljači 2022. pozvao ukrajinske kriminalce na obranu države. "Pozvao se na pravilo prema kojemu je dužnost svakog 'časnog lopova' uzvratiti kad je napadnut“, tumači Zvilj. On kaže kako se otpor novačenju zatvorenika vidi i u upravama zatvora.
"Njihovo financiranje ovisi o broju zatvorenika, a mnogi od njih rade u zatvorskim radionicama, što je kaznionicama značajan izvor prihoda.“ Čuo je i pritužbe zatvorenika o korupciji: navodno su upravitelji nekih zatvora tražili novac od zatvorenika kako bi proslijedili njihov zahtjev za služenje u vojsci. Jer njihova je računica bila da će zatvorenik primati dobru plaću kao vojnik.
Ali autori novog ukrajinskog zakona ostaju optimistični. Ministar pravosuđa Denis Maljuska procjenjuje "mobilizacijski potencijal" u ukrajinskim zatvorima na 20.000 ljudi. On ne isključuje mogućnost ukidanja još nekih ograničenja za službu u vojsci, a primjena zakona bi se mogla proširiti i na zatvorenice.