Esej “Inteligencija cvijeća” belgijski pisac Maurice Maeterlinck napisao je 1907. godine, četiri godine prije nego što će osvojiti Nobelovu nagradu za književnost. Maeterlinck je bio botaničar amater, strpljiv i pedantan promatrač, a za svoje vrijeme na neki način i vizionar. Zaljubljenik je u prirodu, biljke, cvjetnu mehaniku koja poput sata funkcionira tisućama godina, prije nego što je čovjek uopće izmislio ikakvu mehaniku. Biljke uspoređuje s ljudima i ljudskim napretkom te kaže da i ljudi i biljke imaju iste razborite i pomne metode. Svojim stajalištem izaziva općeprihvaćenu teoriju: biljke nemaju osjećaje ni dušu. Kako onda nadmudruju okolnosti i održavaju vrstu čak i kad im okolina nije naklonjena? Ova kratka knjiga prije svega je poetska kontemplacija o instinktivnoj mudrosti biljaka koje se pedalj po pedalj bore za svoj prostor, koje se nevjerojatnom domišljatošću štite od nametljivaca, a umijećem uspijevaju primorati pčele ili leptire da učine točno ono što se od njih traži. Spoj tučka i prašnika Maeterlinck naziva svadbom, a piše da bi ovom knjigom “želio samo privući pažnju na neka zanimljiva zbivanja koja se odvijaju pored nas, u svijetu u kojem suviše nadmeno vjerujemo kako smo povlašteni”. Izdvaja mnoštvo biljnih primjera, od kadulje u svom vrtu, brnistre koja raste uzduž puteva na jugu, pa do vodenih biljaka poput lopoča. Kao najsavršenije očitanje biljne inteligencije izdvaja orhideju, kićeni cvijet čiji je biljni genij dosegao vrhunac u privlačenju kukaca. Iako sanjar i idealist, Maeterlinck je istinski darvinist. U preciznoj mehanici bilja ni u jednom trenutku ne spominje boga niti da je njihova mehanika božje djelo. Sve svodi na njihov trud i evolucijsku bitku. Za cvijeće zaključuje: “Čini se da posjeduje našu strpljivost, ustrajnost, taštinu, istu profinjenu i mnogostranu inteligenciju, gotovo istu nadu i isti ideal”.
190
prikaza
Darvinistička borba cvijeća belgijskog pisca nobelovca
![](/media/img/b6/21/919a5941b31133e060db.jpeg)
Maeterlinck je bio botaničar amater, strpljiv i pedantan promatrač, a za svoje vrijeme na neki način i vizionar. Zaljubljenik u prirodu, biljke,
cvjetnu mehaniku koja poput sata funkcionira tisućama godina
Prijavi se
Prijavi se putem Facebooka