Upravo je otkriven još jedan razlog zašto bi millennialsi mogli zavidjeti svojim roditeljima. Naime, uz to što imaju bolje mirovine (koliko god male bile), imali su bolje plaće i lakše su dolazili do nekretnina, mogli su i jesti istu hranu i vježbati iste vježbe kao i mi danas, a biti mršaviji.
Najnovije istraživanje pokazalo je da su, unatoč unosu istog broja kalorija, ljudi bili 10 posto teži 2008. nego 1971. godine.
Razlika doduše nije u tome što nove generacije puno više sjede, igraju kompjuterske igre i šalje seksi poruke, nego su osobe s identičnim unosom kalorija i fizičkom aktivnosti imale prosječan indeks tjelesne mase za 2.3 kg/m viši 2006. godine od onih iz 1988. godine.
![Junk food | Author: Philip Toscano/Press Association/PIXSELL](/media/img/d2/ea/c35088b48e626f8a82b0.jpeg)
Iako tijekom proteklih nekoliko desetljeća ljudi diljem svijeta sve više jedu, istraživanje je pokazalo da nije problem u tome da ljudi jednostavno unose više kalorija nego što ih troše.
"Upravljanje težinom je ustvari puno kompliciranije od pukog odnosa unosa i trošenja energije", tvrdi profesorica Jenifer Kuk s York fakulteta u Torontu, koja je ujedno i jedna od autorica istraživanja.
"To je kao da kažemo da će vaš bankovni račun biti identičan ako stalno dodajete istu svotu koju ste skinuli s računa, a da ne uzmete u obzir sve druge stvari koje utječu na stanje na računu, poput fluktuacije burze, naknade za vođenje računa ili tečajeve valuta", objašnjava Kuk.
Prehrana i fizička aktivnost koju su znanstvenici istraživali temeljila se na odgovorima dobivenim putem upitnika. Moguće je da ispitanici nisu bili potpuno iskreni, ali Kuk i njezini kolege ističu da nije bilo većih odstupanja u odgovorima tijekom vremena.
Ako se dakle krivac za naše debljanje ne krije u prejedanju i dokoličarenju, zašto teže mršavimo?
Kanadsko istraživanje ne pruža točan odgovor, ali autori nude nekoliko pretpostavki. One uključuju promjene u spavalačkim navikama, razinu stresa, dulje izlaganje noćnom svjetlu, više kemikalija u prehrani, sve stariju dob u kojoj žene postaju majke, smanjenu izloženost vanjskim temperaturama i promjene u crijevnoj mikroflori, piše Guardian.